Лабораторно упражнение № 9

<<назад съдържание® напред>>

#

# Лабораторно упражнение № 9

# Триене в кинематични двойци

# реализирани с търкалящи лагери

1.Общи положения:

Описанието на триенето в такива връзки е доста сложно. То се състои от:

а)триене между търкалящите се тела и лагерните гривни;

б)триене между сепаратора и търкалящите се тела;

в)триене между сепаратора и лагерните гривни;

г)триене в мазилното вещество;

д)триене в уплътненията.

Теоретичното определяне на отделните съставящи е трудно. Затова обикновено се отчита общото триене с помощта на приведен триещ момент:

,

където е приведен триещ момент , е условен коефициент на триене, е радиалната сила натоварваща лагера, е диаметъра на вътрешната гривна на лагера

С момента на триене може да се определи мощността на триене:

.

Мощността на триене е равна числено на количеството топлина, отделено от търкалящите лагери за единица време. Ако то е по голямо от отвежданото от лагерното тяло и вала количество топлина, в лагера настъпва загряване.

2. Определяне на условния коефициент на триене в търкалящи лагери.

Описание на уредбата:

Схемата на опитната уредба е показана на фигура 1.

Фиг. 1 Стенд за определяне на триенето в търкалящи лагери.

Позициите означават:

1 – бутало за промяна на нивото на маслото в лагерната кутия;

2 – термометър;

3 – лагерна кутия;

4 – изпитвани лагери;

5 – винт за натоварване;

6 – външна гривна;

7 – вал;

8 – ремъчна предавка;

9 – електродвигател;

10 – индикатор;

11 – силоизмерителна греда;

12 – уравновесяваща тежест;

13 – махало;

14 – скала за измерване на момента на триене;

15 – тензометрична греда.

Зададени параметри:

d - вътрешен диаметър на измерваните лагери = 40mm;

Q – максимална сила на натоварване = 11.8kN.

Момента на триене се отчита по показанията на стрелката върху скала 14 с максимална грешка .

Провеждане на експеримента:

1. Избират се обороти чрез ремъчната предавка: 970,1880,2860

2. Силата, с която се натоварва системата, се определя по тарировъчната таблица:

Q[N] | 2452,2 | 4905 | 7357,5 | 9810 | 1172
q [дел.] | натоварване | 38 | 72 | 107 | 142 | 170
разтоварване | 38 | 73 | 111 | 177 | -

3. Моментът на триене се отчита по показанията на стрелката върху скалата 14.

Обработка и точност на резултатите:

Условният коефициент на триене се пресмята по формулата:

,

след което се построява графиката на последния, като функция на натоварването за трите проведени опита:

- с масло;

- с масло до средата на най нискостоящото търкалящо се тяло;

- потопено напълно най нискостоящо търкалящо се тяло.

| Без масло | С масло до средата на търкалящото се тяло | Потопено напълно най ниско тяло
| n | 970 | 1880 | 2860 | 970 | 1880 | 2860 | 970 | 1880 | 2860
| Q |  |  |  |  |  |  |  |  |
1 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
2 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
3 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
4 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
5 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

Точност на експеримента:

Сумарната грешка Dm¢ в приведения коефициент на триене m¢ се определя по формулата:

<<назад съдържание® напред>>

ПРОТОКОЛ