| Radostina Pavlova: ТЕСТ 6b |  | Моето учебно заведение |  |  | Моите задания |  | Изход |

|  |  |  | Страница: |  |  |  | Страница 1 of 1 |  |  |

ТЕСТ 6: Синтез на електронни схеми. Компютърни симулации.

1. | Броят на полюсите на предавателната функция Т(p) се определя от: | 1/1
|  | a. | степента на полинома в знаменателя на Т(p). |
|  | b. | степента на полинома в числителя на Т(p). |
|  | c. | коефициентите на полинома в числителя на Т(p). |
|  | d. | коефициентите на полинома в знаменателя на Т(p). |
|  | e. | никой от посочените по-горе отговори |

2. | Честотата се нормира спрямо: | 2/2
|  | a. | никой от посочените по-долу отговори. |
|  | b. | всички посочените по-долу отговори. |
|  | c. | корените на полинома в числителя на Т(p). |
|  | d. | характерната гранична честота на филтъра в лентата на пропускане. |
|  | e. | стойността на предаването в лентата на пропускане. |

3. | Посочете АЧХ получена по метода на Бътъруърт за апроксимация: | 1/1
|  | a. |  |
|  | b. |  |
|  | c. |  |

4. | Различните теоретични методи за апроксимации са създадени при съответен подходящ избор на функцията в знаменателя. Ако функцията е от вида , то тя съответства на: | 0/1
|  | a. | Апроксимация по теоретичния метод на Чебишев. |
|  | b. | Апроксимация по теоретичния метод на Кауер. |
|  | c. | Апроксимация по теоретичния метод на Бътъруърт. |

5. | Различните теоретични методи за апроксимации са създадени при съответен подходящ избор на функцията в знаменателя. Ако квадрата на модула на предавателната характеристика е от вида, то имаме: | 1/3
| a. |  | Апроксимация по теоретичния метор на Бътъруърт. |
| b. |  | Апроксимация по теоретичния метор на Чебишев. Correct answer: Апроксимация по теоретичния метор на Кауер. |
| c. |  | Апроксимация по теоретичния метор на Кауер. Correct answer: Апроксимация по теоретичния метор на Чебишев. |

6. | При теоретичния метод на Бътъруърт, за постигане на по-голяма равномерност в лентата на пропускане и по-голяма стръмност в преходната област, се налага да се: | 1/1
|  | a. | увеличава реда на предавателната функция |
|  | b. | намали реда на предавателната функция |
|  | c. | всички посочени по-горе отговори |
|  | d. | никой от посочените по-горе отговори |

7. | За кой от теоретичния методи за апроксимация е характерно: | 3/3
| a. | Нулите на предавателната функция се получават за честоти, по-големи от граничната честота в областта на пропускане, спрямо което е извършено нормирането, т. е. разположени са в областта на задържане. | За теоретичния метод на Кауер. |
| b. | Всички полюси на брой 2n се разполагат по елипса в гаусовата равнина | За теоретичния метод на Чебишев. |
| c. | Корените на полинома в знаменателя са разположени равномерно по кръг в комплексната равнина. | За теоретичния метод на Бътъруърт. |

8. | При каскадния метод за синтез на активни RC филтри за отстраняване на взаимодействието между звената, всяко едно от тях трябва да се характеризира с: | 1/1
|  | a. | равни входно и изходно съпротивления |
|  | b. | малко входно съпротивление и голямо изходно съпротивление |
|  | c. | голямо входно съпротивление и голямо изходно съпротивление |
|  | d. | голямо входно съпротивление и малко изходно съпротивление |
|  | e. | малко входно съпротивление и малко изходно съпротивление |

9. | Степените на свобода: 1. Обединяване на полюсите и нулите на предавателната характеристика. 2. Разпределение на усилването . 3. Подреждане на звената в каскадната структура. се използват: | 1/1
|  | a. | при избора на схемна реализация. |
|  | b. | при верификация. |
|  | c. | при разлагането на Т(p). |
|  | d. | всички посочени по-горе отговори |
|  | e. | никой от посочените по-горе отговори |

10. | Степените на свобода могат да се използват за оптимална реализация на активни схеми по следните четири основни критерии. Първият от тях е осигуряването на максимален динамичен обхват. Горната граница на динамичния обхват на схемата се определя от максимално допустимата амплитуда на изходния сигнал при допустимо ниво на изкривяванията, а долната граница - от нивото на собствения шум в изхода на схемата.
Вторият критерии е осигуряването на максимално отношение сигнал - шум. Той е особено важен при работа с малки входни сигнали, съизмерими с нивото на собствените шумове.
Третият критерии е свързан с минимизиране на чувствителността на работните характеристики на схемата към изменение параметрите й.
Четвъртият критерий засяга удобството за настройка на селективните активни схеми. Той е особено важен при схеми от първи ред, тъй като сложността на настройката зависи от типа на елементарните предавателни функции.
1/1
|  | a. | Да |
|  | b. | Не |

11. | Ако предавателната функция Т(s) се описва с полином от 7 ред, колко звена и от кой ред ще са полиномите които ги описват при синтез с програмата Filter Synthesis ? | 1/1
|  | a. | 1 звено от 2 ред и 5 звена от 1 ред |
|  | b. | 1 звено от 1 ред и 3 звена от 2ред |
|  | c. | 4 звена от 2 ред |
|  | d. | 7 звена от 1 ред |

12. | Свържете верните отговори за съставянето на матрицата на проводимостите на схема по метода на възловите напрежение. | 2/2
| a. | В колко клетки на матрицата [Y] ще се запише информацията за ЗИТУН, чийто елементи са свързани с две сечения и базисния възел? | една клетка |
| b. | В колко клетки на матрицата [Y] ще се запише информацията за ЗИТУН, чийто елементи са свързани с четири сечения ? | четири клетки |

13. | Извършването на хармоночен анализ е възможно единствено, ако предварително е бил извършен честотен анализ. Вярно ли е това твърдение: | 1/1
|  | a. | Не |
|  | b. | Да |

14. | За да можете да зададете и извършите едновременно постояннотоков, честотен и времеви анализ какъв тип входен източник на напрежение трябва да изберете ? | 1/1
|  | a. | VAC |
|  | b. | VSIN |
|  | c. | VDC |
|  | d. | всички посочени по-горе отговори |
|  | e. | никой от посочените по-горе отговори |

15. | Формулата на Мейсън се използва за: | 1/1
|  | a. | редукция на вътрешен възел. |
|  | b. | определяне на предавателната функция на сигнален граф. |
|  | c. | определяне детерминантата на матрица. |
|  | d. | изследване на чувствителност по метода на присъединените схеми. |

16. | Синтезът на двуполюсници се извършва: | 1/1
|  | a. | при зададени предавателни функции. |
|  | b. | при зададени входни функции. |
|  | c. | при зададени изходни функции |
|  | d. | всички посочените по-горе отговори |
|  | e. | никой от посочените по-горе отговори |

17. | Параметрите на схемните елементи ( в хенри, омове и фаради ) и на честотата (в херци) се променят в широк обхват. Поради това, параметрите на елементите се нормират по честота: | 0/1
|  | a. | за всички елементи. |
|  | b. | само за пасивните елементи. |
|  | c. | само за реактивните елементи. |

18. | Честотата се нормира спрямо: | 1/1
|  | a. | характерната гранична честота на филтъра в лентата на пропускане |
|  | b. | стойността на предаването в лентата на пропускане. |
|  | c. | корените на полинома в числителя на Т(p). |
|  | d. | всички посочените по-горе отговори. |
|  | e. | никой от посочените по-горе отговори. |

19. | Енергийното състояние на схемите се характеризира чрез токовете и напреженията в реактивните елементи - капацитети и индуктивности. Тези величини често се използват като зависими от времето параметри (променливи на състоянието) в системата диференциални уравнения, описващи схемата. Системата на пространството на състоянието, преобразувана по Лаплас спрямо времето, води до уравнения на предавателните характеристики, които са функции на комплексната променлива p.
Вярно ли е това твърдение?
1/1
|  | a. | Да |
|  | b. | Не |

20. | Въвеждането на променливите на състоянието в описанието на операторната предавателна функция се извършва чрез : | 0/1
|  | a. | прибавяне към числителя и знаменателя на , където n е реда на функцията, а x най-често е равно на 1. |
|  | b. | изваждане от числителя и знаменателя на , където n е реда на функцията, а x най-често е равно на 1. |
|  | c. | умножаване на числителя и знаменателя с , където n е реда на функцията, а x най-често е равно на 1. |
|  | d. | деление на числителя и знаменателя с , където n е реда на функцията, а x най-често е равно на 1. |
|  | e. | никой от посочените по-горе отговори. |

21. | Между представянето в пространството на състоянията и времевата област съществуват взаимовръзки. Величината от комплексната област във времевата област се представя с: | 1/1
|  | a. | . |
|  | b. | . |
|  | c. | . |
|  | d. | никой от посочените по-горе твърдения. |

22. | При метода на аналоговото моделиране за проектиране на активни филтри с дробна предавателна характеристика от n ред са неоходими | 2/2
|  | a. | n 2 операционни усиватели |
|  | b. | n 1 операционни усиватели |
|  | c. | n операционни усиватели |
|  | d. | 2.n операционни усиватели |

23. | Диференциаторът е схема, чието изходно напрежение е пропорционално на диференциала на входното въздействие. Типичната реализация на диференциатор се осъществява на основата на класическата схема на операционен усилвател, обхванат от верига на отрицателна обратна връзка. Коефициента на предаване по напрежение на диференциатора е: | 1/1
|  | a. | -R2/R1 |
|  | b. | -1/(RCp) |
|  | c. | -RCp |

24. | На схемата е представен : | 1/1
|  | a. | инвертиращ диференциатор. |
|  | b. | инвертиращ усилвател. |
|  | c. | инвертиращ интегратор. |
|  | d. | суматор. |

25. | Сигналният граф, който представлява непосредствено наблюдаваната реализация на математическото описание на търсената схема, има съществен недостатък, тъй като за схемното му реализиране са необходими многовходови интегратори, а на практика това е не допустимо. Поради това той се преобразува чрез инверсия.
Вярно ли е това твърдение?
1/1
|  | a. | Да |
|  | b. | Не |

26. | При метода на каскадната реализация, зададената предавателна функция по напрежение се реализира с помоща на: | 1/1
|  | a. | елементарни звена от първи и втори ред |
|  | b. | интегратори и суматори. |
|  | c. | всички посочени по-горе отговори |
|  | d. | никой от посочените по-горе отговори |

27. | Каскадната реализация се базира на възможността операторната предавателна функция Т(p) да се разлага на прости множители от първи и втори ред. В резултат на това, се синтезира структурата на бъдещата схема, която се състои от каскадно свързани звена от първи и втори ред. Резултантната предавателна функция се получава като: | 1/1
|  | a. | разлика от коефициентите на предаване на отделните елементарни звена. |
|  | b. | сума от коефициентите на предаване на отделните елементарни звена. |
|  | c. | произведение от коефициентите на предаване на отделните елементарни звена. |
|  | d. | средноквадратично от коефициентите на предаване на отделните елементарни звена. |

28. | Посочете вида на схемата : | 1/1
|  | a. | схема с многоконтурна отрицателна обратна връзка (МООВ). |
|  | b. | схема с едноконтурна отрицателна обратна връзка (ЕООВ). |
|  | c. | всички посочени по-горе типове. |
|  | d. | никой от посочени по-горе типове. |

29. | Амплитудно честотната характеристика на всяка функция апроксимирана по метода на Чебишев съвпада с идеалния НЧФ прототип: | 1/1
|  | a. | само за честота 0 |
|  | b. | в повече точки, което зависи от степента на функцията n. |
|  | c. | всички посочени по-горе отговори |
|  | d. | никой от посочените по-горе отговори |

| Previous and SaveNext and Save |